Vijesti ističu i da u poslednjih 12 meseci Crna Gora nije otvorila, niti zatvorila nijedno pregovaračko poglavlje.
Nivo demokratije u Crnoj Gori, navodi se, sličan je onom u Gruziji, koja je takođe u grupi hibridnih režima, gde je zvanična Podgorica poslednji put bila svrstana 2003. Po slobodi medija, dodaje se, Crna Gora je između Mozambika i Angole, najgora u regionu, ovogodišnje 105. mesto znači pad od 60 mesta u odnosu na referendumsku 2006.
Pad na lestvici slobode medija je, kažu, i zbog nerešenih napada na novinare.
Novo odlaganje izgradnje deonice auto-puta i novi zahtevi Kineza čine sve opravdanijom bojazan da je Crna Gora, umesto na putu svile, završila u, kako se navodi, dužničkom svilen gajtanu, u društvu azijskih i afričkih država-dužnika, poput Šri Lanke ili Džibutija.
Obećanja o demokratizaciji Crne Gore iz 2006, sa kartom evropskih vrednosti dobijenom 2012, kada su otvoreni pregovori o pristupanju sa EU, našla su se u vozu za istok, ukazuje list.
Iz Brisela je u novembru prošle godine, podsećaju, stigao radni dokument o stanju u poglavljima 23. i 24. sa neuobičajno oštrim tonom koji upozorava na stagnaciju u pravosuđu, borbi protiv korupcije i osnovnih prava, a koji je potvrda navoda da je Crnoj Gori uvedena neformalna klauzula balansa.
Podseća se da je vlada pre neki dan ispod radara javnosti usvojila novi pregovarački model, koji je EU prihvatila zbog insistiranja Francuske da se stvari prvo srede "kod kuće", unutar EU, da bi se bavili proširenjem na Zapadni Balkan, a koji je uveden i zbog onoga što je iskusni francuski diplomata Pjer Mirel nazvao 'crnogorskim paradoksom - premalo toga urađeno za osam godina pregovora za članstvo u EU.
Zbog korona virusa u 14. godini nezavisnosti je upozoreno na "smrtnost" ideje prethodne vlade Mila Đukanovića o privatizaciji zdravstvenog sistema, koji se, prema opštim ocenama, solidno borio sa epidemijom novog virusa, pišu Vjesti.