Agencije i platforme za promet nekretnina beleže da je posle korona buma, značajno palo interesovanje za kupovinu vikendica.
- Definitivno imamo informacije da postoji jasan trend pada kupovine vikendica. Imamo informacije da je tržište Zlatibora i Kopaonika, koje je bilo vrlo aktivno, trenutno u ozbiljnom padu. Na na sve to i dalje imate jaku ponudu nekretnina na ovim lokacijama. Zbog ovog negativnog poklapanja statističkih kriva, došlo je i do stagnacije cena. Slična situacija je u okolini Beograda, gde su za vreme korone skočile vrednosti nekretnina. Sada to više nije slučaj - navodi Mitić.
Prema podacima RGZ-a, 7% svih prometovanih nepokretnosti plaćeno iz kredita, što je jedan procentni poen manje nego lane, a iz kreditnih sredstava najviše su plaćeni stanovi (ukupno 18%). Najveći udeo u ukupnom prometu nepokretnosti zauzimala je prodaja stanova (834 mil EUR), sa učešćem od 56% od ukupno prometovanih vrednosti
- Razlog za usporavanje aktivnosti na tržištu nekretnina treba tražiti u domenu visokih kamatnih stopa. Dakle, iako se najveći deo nekretnina u Srbiji kupuje za keš, najveći deo tog novca zapravo de fakto dolazi iz kredita kroz povezane kupovine. Dakle, neko podigne kredit u banci, kupi stan koji je na prodaju, a osoba koja je prodala taj stan kupi drugi stan tim novcem - navodi ekonomista Mihailo Gajić.
Prema njegovim rečima, prva transakcija se beleži kao da je stan kupio na kredit, druga transakcija, iako de facto je plaćen novcem koji je došao iz bankarskog kredita, se beleži kao kupovina za keš.
- Udeo kredita u prodaji nekretnina je prilično značajan, negde oko 30% stanova se plaća novcem iz kredita, tim povezanim kupovinama. Kada su kamate na kredite bili niže, bilo je lakše ući u proces kupovine. Kao pre nekoliko godina, kada su varijabilne kamate bile 3-3,5%. Ljudi pozajme novac, uzmu nekretninu na kredit, a onda povezanim kupovinama guraju celokupno tržište nekretnina. Sada, kada su kamate više nego ranije, to je problem za ceo lanac na tržištu. Ludi se teško odlučuju da uzmu kredit, plaćaju skuplje rate - navodi Gajić.
U Srbiji je u prvom kvartalu ove godine najskuplji stan prodat je u beogradskoj opštini Vračar po ceni od 1,22 mil EUR. Na Vračaru je i najskuplji kvadratni metar stana - koštao je 10.350 EUR. Najskuplja kuća prodata je u beogradskoj opštini Savski venac za 3,18 mil EUR. Najskuplje plaćeno garažno mesto plaćeno je 73.000 EUR, takođe na Vračaru, dok najskuplja cena poslovnog prostora iznosila 3,09 mil EUR i plaćena je u opštini Savski venac, navodi se u izveštaju Republičkog geodetskog zavoda (RGZ).
Glas javnosti/ R04S