Među najugroženijima su svakako saloni venčanica iz kojih širom Srbije poručuju da im je posao u potpunosti zamro, te da je većina radnji pred zatvaranjem, piše Blic.
Prvi paket državne pomoći do sada je većinu sačuvao od zatvaranja firmi. Ipak, kako ističu, u veoma su teškoj situaciji jer već mesecima nemaju nikakvog prihoda, a obaveze svakog meseca dolaze na naplatu. Mnogi su zbog toga rešili da stave "ključ u bravu". Plaše se kraja jeseni kada se i u normalnim uslovima usporava i završava sezona za ove radnike, a koja ove godine, moglo bi se reći, nije ni počinjala.
"Naši saloni nisu radili tokom vanrednog stanja. U tom periodu smo imali samo troškove, a nikakve prihode. Da nismo dobili pomoć od države u vidu tri minimalne mesečne zarade i odlaganje plaćanja doprinosa, mi bismo bili prinuđeni da ugasimo firme. Na žalost, iako smo se svi nadali da je to sve ostalo iza nas, u ovom periodu je naš posao zamro u potpunosti i naša egzistencija je ugrožena do krajnjih granica", objašnjavaju Venčaničari Srbije koji su se udružili u apelu za pomoć.
Vladi Srbije uputili su apel da im država izađe u susret i da ih oslobodi plaćanja doprinosa, kao i da im isplaćuje minimalnu mesečnu zaradu do momenta normalizacije opštih uslova za neometano poslovanje te branše.
U salonima koji se bave izradom i iznajmljivanjem venčanica smatraju da je ta branša pogođena više od ugostiteljske, jer ugostitelji, kako tvrde, ne zavise samo od organizovanja venčanja, za razliku od njih.
"Ova godina je za nas praktično izgubljena. I na proleće kada je trebalo da radimo, nismo zbog vanrednog stanja. Budući da se tokom zimskih meseci venčanja retko organizuju, najviše ih ima od maja do oktobra, a sada sve stoji. Do sada smo nekako uspevali da mesece tokom zime, od novembra do aprila, premostimo, što se sada u ovoj situaciji sasvim sigurno neće dogoditi ukoliko ne dobijemo pomoć", kaže za "Blic Biznis" Snežana Pešić, vlasnica jednog salona u Beogradu.
Kako objašnjava naša sagovornica, to su uglavnom male radnje, sa svega nekoliko zaposlenih koje nisu mogle da naprave ogromne zalihe da bi sada mogle toliko dugo da opstanu bez prihoda. Dodaje i da su mahom u ovoj branši zaposlene osobe ženskog pola, a koje su praktično sada pred gubitkom radnih mesta.
(Glas javnosti/Blic.rs)