Srbija i Japan uspostavili su prijateljske odnose još 1882. godine, podseća ambasadorka i dodaje da je tada došlo do spajanja dva naroda i dve države.
U ambijentu prijateljstva prošle godine proslavljeno je 140 godina bilateralnih odnosa, a, kako kaže, nada se da će se uskoro uspešno obeležiti i jubilej od vek i po.
„U takvom jednom ambijentu preovladava i ono što se zove duh solidarnosti koji se prepoznaje kao jedan međusobno topli duh, međusobnog prepoznavanja, razumevanja i nečega što će i za druge generacije da opstane u sličnom duhu. Kada govorimo o tom jednom, ne samo osećaju, nego i konkretnim podacima, moram da kažem da smo vrlo ponosni što ugovorna osnova između naše dve zemlje jača”, izjavila je Kovač.
Ambasadorka je navela da je važno spomenuti kontinuiran angažman i interes Japana u Srbiji i za Srbiju, što može da se vidi po tome što je od 1999. godine Japan neprestano prisutan kroz vid razvojne pomoći. „U tome svemu je vrlo značajno i prisustvo predstavništva Japanske agencije za međunarodnu saradnju (JICA) u Beogradu, koje je zaduženo, ne samo za Srbiju, nego i za region. Ako gledamo dalje, Japan podstiče i podržava proces evrointegracija Srbije.
U tome se ističe i Inicijativa za saradnju sa zapadnim Balkanom, koju je inicirala japanska strana i to je predstavljeno tokom istorijske posete premijera Šinza Abea. Kao vrhunac tog odnosa je i odlikovanje koje je, doduše post mortem, dodeljeno premijeru Abeu.
On je postao najviši zvaničnik odlikovan ordenom Republike Srbije na lenti do sada”, istakla je Kovač. Prema njenim rečima, u međusobnim ekonomskim odnosima postoji jedan uzlazni trend, a to je sve veći porast japanskih investitora u Srbiji. Kako kaže, misli da su i građani Srbije toga vrlo svesni. „U spoljnotrgovinskom smislu, što se razmene tiče, ona jeste prevazišla 300 miliona evra, ali tu postoje i neiskorišćeni potencijali.
Dolazak Srbije u Japan je i dalje spor. To nije samo posledica situacije vezane za pandemiju, već i činjenice da je Japan za Srbiju daleko. Postoje proizvodi koji se uvoze iz Srbije u Japan.
Postoji interes za srpskim vinima, recimo. Mi pokušavamo da neke proizvode ovde promovišemo. S obzirom da mi ne možemo da pokrijemo svojim potencijalom celokupno japansko tržište, postoji interes da se fokusiramo na vrlo specifične klijente i, u tom smislu, da ponudimo visoko kvalitetne proizvode”, navela je Kovač. Ambasada u Tokiju sprovodi niz aktivnosti sa japanskim proizvođačima na tlu Japana. Kako ambasadorka kaže, ponosni su jer su uspeli na taj način da naprave proizvode kao što su srpska mućkalica i srpski paprikaš.
„Imaćemo i srpske slatkiše. Najavljeno nam je da se možda dogodine desi da srpska jela budu i u restoranu u Tokiju. Mi smo ove godine na putu da konačno inaugurišemo zvanično srpsko-japanski poslovni klub. Na čelu tog kluba će biti predsednik upravnog odbora japanske duvanske kompanije JT, inače najstariji investitor u Srbiji, koji je spreman da ovim klubom, zajedno sa nama, dalje podstakne ekonomsku saradnju i sve što bi bilo dobro za promociju Srbije na tlu Japana”, rekla je Kovač.
U Japanu, prema podacima ambasade, živi oko 250 Srba. Iz ambasade navode da neki u „zemlji izlazećeg sunca” žive decenijama, a ima i onih koji su relativno skoro pristigli. Kako kažu, uglavnom su to ljudi koji su u bračnim zajednicama, na studijama ili nekoj vrsti zaposlenja. „Prošle godine smo, u sklopu obeležavanja 140 godina bilateralnih odnosa, napravili događaj za dijasporu, kome je prisustvovalo oko stotinu ljudi.
To je za nas veliki uspeh, s obzirom na to da žive u različitim delovima Japana. Mogu da kažem da smo se upoznali sigurno sa blizu polovinom naših građana i da sa njima održavamo vrlo redovne kontakte. Oni su uvek uključeni u sve događaje koji imaju veze sa Srbijom”, navela je Kovač.
Na pitanje šta joj nedostaje iz Srbije kada je u Japanu, ambasadorka je rekla da je to sneg, koga u Tokiju ima manje nego u Beogradu. Ipak, kako kaže, pogled na cvetanje sakure, odnosno trešnjinog cveta u Japanu, nadomešćuje osećaj zimske idile. „Kada sam u Srbiji, iz Japana mi nedostaje sve ono što se ne nalazi u Srbiji, a to su vrlo specifične stvari koje su japanske, neke sitnice. Japanski proizvodi i tehnologija su generalno prisutni i u Srbiji, čime imate utisak da je i Japan tu sa vama.
Japanci su poznati kao dobre zanatlije sa razvijenom tradicijom koja se dugi niz godina prenosi sa generacije na generaciju. Zaista je lepo kada dođete u Japan i imate prilike da prisustvujete nekoj demonstraciji poput pravljenja sušija ili pravljenja štapića”, rekla je ambasadorka i zaključila da se nada da će što veći broj naših građana prepoznati Japan kao njihovu najpoželjniju destinaciju.
Glas javnosti/T01S